| OPPIMISKESKUS | LÄROCENTER | THE LEARNING CENTRE | 

Fortbildningarna Kirjastopedagogiikka – kirjastoammattilainen oppimisen ohjaajana och
Bibliotekspedagogik – utbildning för bibliotekspersonal 

Undervisningsministeriet beviljade år 2005 landskapsbiblioteken i Karleby, Seinäjoki och Vasa finansiering för att arrangera finsk- och svenskspråkig fortbildning i bibliotekspedagogik för personalen vid biblioteken på landskapsbibliotekens område. Fortbildningarna Kirjastopedagogiikka – kirjastoammattilainen oppimisen ohjaajana och Bibliotekspedagogik – utbildning för bibliotekspersonal ordnades av lärocentret vid Tritonia under perioden 31.5.–30.11.2005. Målet med fortbildningarna var att utveckla bibliotekspersonalens pedagogiska färdigheter genom att ge deltagarna kunskap och färdigheter för olika situationer som man i biblioteksarbetet kan stöta på då man ger handledning och undervisning i informationssökning och biblioteksanvändning. I den finskspråkiga fortbildningen deltog 25 personer och i den svenskspråkiga 21 personer. Deltagarna arbetade i allmänna eller vetenskapliga bibliotek i landskapen Österbotten, Södra Österbotten och Mellersta Österbotten. 

Under fortbildningarna kopplades närundervisning, nätbaserade undervisning och självständiga distansstudier samman. Fortbildningarnas omfattning motsvarade fem studieveckor. Närundervisningen ordnades vid lärocentret i Tritonia under fyra närundervisningsdagar, som bestod av sakkunnigföreläsningar och workshopar. Närundervisningen på den finskspråkiga fortbildningen hölls 1.6., 8.6., 24.8. och 2.11.2005. Närundervisningen på den svenskspråkiga fortbildningen hölls 31.5., 7.6., 13.9. och 1.11.2005. 

Den nätbaserade undervisningen tog plats i läromiljön Moodle. Moodle användes som distributionskanal för kurs- och kringmaterial, för distribution, genomförande och återlämning av inlärningsuppgifterna samt som gemensamt diskussionsforum för deltagare och lärare. Fortbildningen genomfördes både med hjälp av individuella (essä)uppgifter och grupparbete och -diskussioner i Moodle. 

Sakkunnigföreläsningarna, workshoparna och inlärningsuppgifterna under fortbildningen behandlade följande ämnesområden: 

•	grunderna i inlärning och pedagogik
•	biblioteket i mediasamhället
•	nya utmaningar för bibliotekspersonal
•	kommunikationens framtid
•	undervisningsmetoder
•	specialpedagogik
•	färdigheter i samverkan, kommunikation och uppträdande
•	etiska frågor i sakkunnigarbetet
•	marknadsföring av bibliotekstjänster
•	plagiering och upphovsrätt
•	utbildning i informationskompetens
•	samarbete mellan bibliotek och skola
•	strategier inom informationstjänst och användarutbildning
•	egen pedagogisk grundsyn
•	planering av egen undervisning

För varje separat närundervisningsdag samt i slutet av fortbildningen för kursen som helhet samlade man in respons av deltagarna. Responsen på fortbildningarna var som helhet rätt positiv. Kursen visade sig vara en lyckad fortbildning inom yrkesområdet med tanke på att skillnaderna i deltagarnas grundutbildning inte orsakade några svårigheter. Fortbildningen fick positiv respons av sådana deltagare som inte tidigare avlagt universitetsstudier. 

Vid fortbildningen kombinerades olika undervisningsmetoder och detta fick nästan utan undantag beröm. Erfarenheterna av nätbaserade studier och läromiljön Moodle var goda. Även de deltagare som inte tidigare hade använt läromiljöer, ansåg Moodle vara lättanvänd och största delen av deltagarna ansåg att det var intressant att använda läromiljön.  Enskilda svarande upplevde den nätbaserade undervisningen vara en arbetsdryg och opersonlig metod, men de flesta tyckte om interaktiviteten som uppstod tack vare läromiljön: informationen och diskussionerna på webben upplevdes som nyttiga och givande. Kurs- och föreläsningsmaterialets tillgänglighet i Moodle fick också positiv respons. Tryckt material eller material som läses på skärmen ansågs vara mer användbart än videoföreläsningar. 

Responsen på föreläsningarna och föreläsarna var i sin helhet rätt positiv. En del önskade att fortbildningen skulle riktas enbart mot pedagogik och uttryckligen ur det praktiska biblioteksarbetets perspektiv. Å andra sidan gavs positiv feedback på mångsidigheten i fortbildningen, den nya och aktuella yrkeskunskapen och helhetssynen som uppstod tack vare den varierande helheten. Praktiskt taget alla ansåg att viktiga helheter i fortbildningen var undervisningsmetoder och konsten att uppträda. Diskussionerna deltagarna emellan och nya idéer från kurskamraterna värdesattes. Den viktigaste behållningen från fortbildningen ansågs vara att bekanta sig med nätbaserad undervisning och nya inlärningsmetoder, att få färdigheter för att uppträda och planera undervisningen samt höra om kollegornas erfarenheter. 

Erfarenheterna och responsen från denna fortbildning visar att det finns efterfrågan och behov för vidareutveckling av regional utbildning i bibliotekspedagogik. Deltagarna önskade att fortbildningen ordnas igen och fortsätter t.ex. sektorvis i biblioteken och/eller enligt servicefunktion. 

						
						Pedagog Camilla Klockars (Bibliotekspedagogik)
Planerare Katri Rintamäki (Kirjastopedagogiikka)