| OPPIMISKESKUS | LÄROCENTER | THE LEARNING CENTRE | 

Kirjastopedagogiikka – kirjastoammattilainen oppimisen ohjaajana ja 
Bibliotekspedagogik – utbildning för bibliotekspersonal –koulutukset 

Opetusministeriö myönsi vuonna 2005 Kokkolan, Seinäjoen ja Vaasan maakuntakirjastoille rahoitusta maakuntakirjastojen alueiden kirjastojen henkilöstölle suunnattujen suomen- ja ruotsinkielisten kirjastopedagogiikan koulutusten järjestämiseen. Kirjastopedagogiikka – kirjastoammattilainen oppimisen ohjaajana ja Bibliotekspedagogik – utbildning för bibliotekspersonal –koulutukset järjesti Tritonian oppimiskeskus 31.5. – 30.11.2005 välisenä aikana. Koulutusten tavoitteena oli kirjastohenkilökunnan pedagogisten taitojen kehittäminen antamalla osallistujille tietoja ja taitoja erilaisiin omassa kirjastotyössään kohtaamiinsa tiedonhaun ja kirjastonkäytön ohjaamis- ja oppimistilanteisiin. Suomenkieliseen koulutukseen osallistui 25 ja ruotsinkieliseen koulutukseen 21 Etelä- ja Keski-Pohjanmaan ja Pohjanmaan maakuntien yleisissä tai tieteellisissä kirjastoissa työskentelevää henkilöä.

Opintokokonaisuuksien opetuksessa yhdistyivät lähiopetus, verkko-opetus ja itsenäinen etäopiskelu. Koulutukset vastasivat laajuudeltaan viittä opintoviikkoa. Kummankin kurssin lähiopetus järjestettiin Tritonian oppimiskeskuksessa neljänä lähiopetuspäivänä, jotka muodostuivat asiantuntijaluennoista ja työpajaopetuksesta. Suomenkielisen koulutuksen lähiopetuspäivät pidettiin 1.6., 8.6., 24.8. ja 2.11.2005. Ruotsinkielisen koulutuksen lähiopetuspäivät pidettiin 31.5., 7.6., 13.9. ja 1.11.2005. 

Verkko-opetuksessa kummallakin kurssilla oli käytettävissään oma kurssiympäristönsä Moodle-oppimisalustalla. Moodle-oppimisympäristöä hyödynnettiin kurssi- ja oheismateriaalien jakelukanavana, oppimistehtävien jakamisessa, tekemisessä ja palautuksessa sekä osallistujien ja opettajien välisenä ja osallistujien keskinäisenä keskustelufoorumina. Koulutuksen opintosuoritukset toteutettiin sekä henkilökohtaisina (essee)tehtävinä että ryhmätöinä ja -keskusteluina Moodlessa. 

Koulutuksen lähi- ja verkko-opetuksen asiantuntijaluennot, työpajaopetus ja oppimistehtävät käsittelivät seuraavia aihekokonaisuuksia: 

•	oppimisen ja kasvatustieteen perusteet 
•	kirjasto mediayhteiskunnassa
•	kirjastohenkilöstön uudet haasteet  
•	viestinnän tulevaisuus
•	opetusmenetelmät
•	erityispedagogiikka 
•	vuorovaikutus-, viestintä- ja esiintymistaidot
•	asiantuntijatyön eettiset kysymykset
•	kirjastopalvelujen markkinointi
•	plagiointi ja tekijänoikeus 
•	informaatiolukutaidon opetus
•	kirjaston ja koulun yhteistyö
•	tietopalvelu- ja käyttäjäkoulutusstrategiat 
•	oma pedagoginen näkemys
•	oman opetuksen suunnittelu

Koulutusten osallistujilta kerättiin palautetta sekä kunkin lähiopetuspäivän osalta erikseen että kurssista kokonaisuudessaan koulutuksen päätteeksi. Koulutusten palaute oli kokonaisuudessaan varsin positiivista. Ammatillisena täydennyskoulutuksena koulutus osoittautui varsin onnistuneeksi siinä suhteessa, että osallistujien pohjakoulutuksen erot eivät aiheuttaneet vaikeuksia. Koulutus sai myönteistä palautetta osallistujilta, jotka eivät ole aiemmin suorittaneet yliopisto-opintoja. 

Koulutuksessa käytettyä eri opetusmenetelmien yhdistelyä kiiteltiin lähes poikkeuksetta. Kokemukset verkko-opiskelusta ja Moodle-oppimisalustasta olivat hyviä. Myös kurssilaiset, jotka eivät olleet käyttäneet oppimisympäristöjä aiemmin, pitivät Moodlea varsin helppokäyttöisenä ja suurin osa kurssilaisista piti oppimisympäristön käyttöä mielenkiintoisena. Yksittäiset vastaajat kokivat verkko-opetuksen työlääksi ja persoonattomaksi menetelmäksi, mutta useimmat kiittivät oppimisalustan tuottamaa vuorovaikutteisuutta: verkkotiedotus ja verkkokeskustelut koettiin hyödyllisiksi ja antoisiksi. Kurssi- ja luentomateriaalin saatavuutta Moodlessa kiiteltiin. Painettuna tai näyttöruudulta luettavaa aineistoa pidettiin videoituja luentoja käyttökelpoisempana. 

Luentojen ja luennoitsijoiden saama palaute oli kokonaisuudessaan varsin myönteistä. Osa toivoi koulutuksen kohdistamista yksinomaan pedagogiikkaan nimenomaan käytännön kirjastotyön näkökulmasta. Toisaalta koulutuksen aiheiden monialaisuus ja –puolisuus, uusi ja ajankohtainen ammatillinen tieto sekä vaihtelevasta kokonaisuudesta syntynyt kokonaisnäkemys saivat kiitosta. Käytännöllisesti katsoen kaikkien tärkeäksi kokemia asiakokonaisuuksia olivat opetusmenetelmät ja esiintymistaito. Vertaiskeskustelua ja kurssitovereilta saatuja uusia ideoita arvostettiin. Kurssin tärkeimmiksi anneiksi nimettiin verkko-opiskeluun ja muihin uusiin oppimistapoihin tutustuminen, esiintymiseen ja opetuksen suunnitteluun saadut valmiudet ja kollegoilta saadut vertaiskokemukset ja -opit. Koulutus herätti halua oppia lisääkin pedagogiikasta ja opetusteknologiasta. 

Tämän pilottikoulutuksen kokemukset ja palautteet osoittivat, että alueelliselle kirjastopedagogiikan opetukselle ja tällaisen opetuksen edelleen kehittämiselle on kysyntää ja tarvetta. Tulevaisuudelta toivottiin koulutuksen toistamista ja jatkokoulutusta esimerkiksi kirjastosektoreittain ja/tai palvelutoiminnoittain kohdennettuna.

						
						Pedagog Camilla Klockars (Bibliotekspedagogik)
Suunnittelija Katri Rintamäki (Kirjastopedagogiikka)